Které živiny, vitamíny a minerály je v dětském věku důležité hlídat (jejich příjem) a v čem přesně je malí strávníci mohou nalézt?
„Výživa podporující zdraví by měla pokrýt veškeré potřeby vitamínů, minerálů a všech potřebných látek. Přirozenými koncentráty živin jsou olejnatá semena. Proto bychom některé z nich měli mít trvale na stole (mandle, ořechy) a jiné pravidelně v malém množství přidávat do každého jídla (lněné semeno), některé jen do jídel, která jsou pro ně typická (mák, sezamové semeno). Vědecké studie potvrzují, že skupiny s konzumací olejnatých semen mají nižší výskyt rakoviny, srdečně cévních chorob i ostatních tzv. civilizačních onemocnění. Luštěniny mají oproti olejnatým semenům sice menší množství nedostatkových minerálií, ale oproti jiným potravinám jsou stále jejich zdrojem (např. hořčíku, zinku a železa). Nezapomínat ani na ovoce, zeleninu a obiloviny. Pak je možné mluvit o výživě podporující zdraví…“
Patří mezi pověry či předsudky, že „vegetariánské“ děti mívají slabší konstrukci těla, bledší pleť apod., jak se na obranu „masa“ často říká?
„Existuje spousta populačních studií, které sledovaly a hodnotily zdravotní stav vegetariánů. Jejich závěry ukazují, že mají nižší výskyt onemocnění a úmrtnost na tzv. civilizační choroby (dle druhu onemocnění od 30-90%). Studie nazvaná „Flemish vegetarian children, adolescent, and young adults“ speciálně zjišťovala průměrný energetický příjem, hmotnost, výšku, tloušťku podkožní vrstvy, nástup puberty a fyzickou zdatnost u tří skupin podle věku: děti, adolescenti a dospívající. Všechny tři skupiny vegetariánů měly nižší energetický příjem než je doporučovaný. Výška, hmotnost a BMI byly v normě u skupiny A, C, u skupiny B se ukázaly nižší parametry. Nástup puberty odpovídal průměru. Závěrem studie je uvedeno, že vegetariáni mají nižší relativní tělesnou hmotnost a menší vrstvu podkožního tuku než nevegetariáni. Výkonnost vegetariánů v silových testech je nižší, ale naopak ve vytrvalostních testech vyšší než udávají srovnávací hodnoty. Růst a dospívání vegetariánské populace odpovídá normálu.“
Autor čerpá nejen z vědeckých poznatků, ale především z vlastní praxe. Již třicet roků žije dle zásad výživy podporující zdraví a s celou rodinou jsou zaměřeni na vegetariánský způsob stravování. Jaroslav Škvařil je lektorem odborné skupiny pro nutrici ČSVV se zaměřením na problematiku bílkovin a výživových směrů. Od roku 1990 se podílí na vymezení pojmu Ochranná strava a je autorem srovnávací teorie: Stupně stravovací úrovně a Stupně aktivní životosprávy.